Slo-Tech - Znanstveni članki, s katerimi raziskovalci delijo svoje ugotovitve in dognanja s svetom, citirajo predhodno objavljena dela. To je ključni del člankov, ki bralcem omogoča iskanje dodatnih informacij, preverbo trditev in primerjavo z dosedanjim védenjem. Za znanstvenike pa so citati pomembni tudi karierno, saj je citiranost eden izmed osnovnih kvantitativnih parametrov, po katerih se vrednoti njihova znanstvena odličnost pri pridobivanju projektov, napredovanju in podobno. Obstajajo velike svetovne baze člankov in medsebojne citiranosti, denimo Crossref, Web Of Science, Google Scholar in druge. Za slovenske raziskovalce lahko te podatke preverimo v SICRIS-u, ki omogoča iskanje po raziskovalcih, nato pa pregled njihove citiranosti (funkcija Citiranost bibliografskih zapisov v COBIB.SI, ki so povezani z zapisi citatnih baz).
Obstajajo pa tudi številne neetične prakse, s katerimi si raziskovalci povečujejo citiranost. Gre tako za citiranje nepovezanih člankov, izsiljevanje za citate v recenzentskem postopku itd. Guillaume Cabanac z univerze v Toulousu pa je odkril še en način potvarjanja citiranosti, o čemer je letos s sodelavci pisal v znanstvenem članku. Opazil je, da imajo nekateri članki sumljive provenience iz manj kakovostnih revij več citatov kakor ogledov, kar je zelo nenavadno. Podrobna preiskava pa je pokazala, da so kot citirajoči navedeni celo članki, ki sploh ne vsebujejo citatov teh supercitiranih člankov. Kaj se torej dogaja?
Članki citate navajajo v ljudem berljivi obliki, ki je namenjena bralcem. To so torej citati med besedilom in seznam referenc na koncu. Cabanac pa je ugotovil, da nekateri članki iz revij, ki jih izdaja indijski Technoscience Academy, v metapodatkih vsebujejo citate, ki jih v glavnem besedilu ni. Poimenoval jih je prikriti citati (sneaked citations). Te prikrite citate je na primer zaznal Crossref, ki črpa informacije iz metapodatkov, medtem ko Google Scholar bere besedilo in jih ne najde. Metapodatki se lahko popravljajo tudi po objavi članka! Tovrstne manipulacije so možne le s sodelovanjem založnika, zato v uveljavljenih revijah niso problem. V revijah sumljive provenience, ki pa so vseeno del mednarodnih sistemov merjenja citatov in faktorja vpliva, pa se to lahko zgodi. V trenutnem sistemu namreč citat šteje enako, ne glede na revijo, v kateri se zgodi.
Gre za doslej še neprepoznan način manipuliranja s citati, ki kaže na izrojenost sistema, ki vrednoti kvantitativne indikatorje. Tudi zato je v svetu čedalje večji trend za premik k bolj kvalitativnim indiaktorjem, ki bi znanstveno odličnost merili vsebinsko in ne zgolj številčno.
Novice » Znanost in tehnologija » Prikriti citati v metapodatkih: še en način manipulacij v kvantitativnem vrednotenju znanosti
![](https://static.slo-tech.com/stili/avatar_gray.gif)
k4vz0024 ::
Citiranje je precenjeno! Gre za nabijanje ega tistih, ki so prispevke že objavili! Lastne ugotovitve in spoznanja pa označijo pogosto kot subjektivno oborožitev! To ni več znanost, ampak varovanje lastnih vrtičkov! Značilno za Slovenijo!
![](https://static.slo-tech.com/stili/avatar_gray.gif)
johanblond ::
Za znanstvenike pa so citati pomembni tudi karierno, saj je citiranost eden izmed osnovnih kvantitativnih parametrov, po katerih se vrednoti njihova znanstvena odličnost pri pridobivanju projektov, napredovanju in podobno.
Resne agencije (kar izključuje ARIS/ARRS) izrecno zahtevajo, da se pri ocenjevanju projektov ne sme gledati bibliometričnih podatkov, ampak zahtevajo izrecno samo vsebinsko presojo.
![](https://static.slo-tech.com/stili/avatar_gray.gif)
WhiteAngel ::
Morda bodo pa v bodoče veliki jezikovni modeli uspeli pomagati pri masovni kvalitativni presoji vseh obstoječih člankov.
![](https://static.slo-tech.com/stili/avatar_gray.gif)
twom ::
Baje (ne najdem članka) so pri IBM-u v nekem obdobju uspešnost programerjev merili v številu napisanih vrstic kode.
Potem je pa eden od seniorjev prijavil (minus) -1000 vrstic code, so pa s to neumnostjo prenehali.
Potem je pa eden od seniorjev prijavil (minus) -1000 vrstic code, so pa s to neumnostjo prenehali.
Zgodovina sprememb…
- spremenil: twom ()
![](https://static.slo-tech.com/stili/avatar_gray.gif)
twom ::
When the Lisa team was pushing to finalize their software in 1982, project managers started requiring programmers to submit weekly forms reporting on the number of lines of code they had written. Bill Atkinson thought that was silly. For the week in which he had rewritten QuickDraw's region calculation routines to be six times faster and 2000 lines shorter, he put "-2000? on the form. After a few more weeks the managers stopped asking him to fill out the form, and he gladly complied.
wikipedia Source_lines_of_code
Vredno ogleda ...
Tema | Ogledi | Zadnje sporočilo | |
---|---|---|---|
Tema | Ogledi | Zadnje sporočilo | |
» | Prikriti citati v metapodatkih: še en način manipulacij v kvantitativnem vrednotenjuOddelek: Novice / Znanost in tehnologija | 3621 (2840) | twom |
» | V znanosti se citati tudi kupujejoOddelek: Novice / Znanost in tehnologija | 2942 (1449) | starfotr |
» | Znanstvene stranpoti: problem avtocitatovOddelek: Novice / Znanost in tehnologija | 5989 (3930) | Phantomeye |
» | Sci-hub: znanstveni pirate bay pod žarometiOddelek: Novice / Znanost in tehnologija | 14669 (9782) | Lonsarg |
» | Preprodaja gesel za dostop do znanstvenih revij (strani: 1 2 )Oddelek: Novice / Znanost in tehnologija | 23600 (20997) | poweroff |