Novice » Znanost in tehnologija » Dobili prve posnetke črnih lukenj in okolice
![](https://static.slo-tech.com/stili/avatar.gif)
BigWhale ::
Zvezdica27 je izjavil:
no, lhako se najde tudi tak vektor, da hitrost ostane enaka.
A lahk narises?
Zvezdica27 je izjavil:
Pa še razlika je ali se pogovarjamo Newtona ali kvantno.
Lahk se pogovarjamo po Newtonu ali Einsteinu. O gravitaciji na kvantnem nivoju pa lahk sam pametujemo. :))
![](https://static.slo-tech.com/stili/avatar.gif)
imagodei ::
Ce na neko telo deluje neka sila potem ne more ostati pri temu, da ne spremeni hitrosti. Vedno jo mora spremeniti, ker ce je ne spremeni potem nanj ne deluje nobena sila. Foton ni telo, je delec, ki nima stacionarne mase in vedno potuje z najvisjo mozno hitrostjo.
Gravitacijska sila pa ni sila v pravem pomenu besede. Gravitacija je motnja/ukrivljenost v casu in prostoru.
Ima še kakšen kakšno DRUGO Mnenje, razlago ali videnje zadeve!??
Kakšno drugo mnenje? Znanost ni demokracija.
Znanost ni preskriptivna, t.j., stvari niso takšne kot so zato, ker je nekdo tako rekel. Znanost je deskriptivna - opisuje, kako stvari delujejo. V vsakem trenutku v zgodovini znanosti imamo na voljo neko prehodno, najboljšo možno razlago/model za pojav. Ko odkrijemo nova dejstva, je razlago/model treba dopolniti, popraviti, zamenjati... Torej, prehodna (najboljša možna) razlaga je dobra, dokler daje preverljive in točne napovedi in pade takoj, ko ne more več pojasnit (eksperimentalnih) rezultatov.
Kar ti BigWhale razlaga glede gravitacije in fotonov, je trenutno sprejeta razlaga. Obilica dokazov, ki jih imamo za splošno relativnost nam daje zaupanje, da je razlaga/model strašansko trdna in da se utegnejo spreminjati samo še nianse. Ali pa jo kvečjemu nadomesti lahko kakšna še širša razlaga (tako kot Newtonove mehanike nismo kar zavrgli, ampak smo zgolj ugotovili, da je en poseben, roben primer einsteinove relativnosti, ki velja pri majhnih masah in nizkih hitrostih) - mogoče Teorija Vsega.
Takisto je zelo malo verjetno, da bomo ugotovili, da je s fotoni kaj bistveno drugače, kot ti razlaga BigWhale. Dejstvo je, da fotone prisotnost gravitacijskega polja odklanja - to je bilo prvič potrjeno že par let po objavi Splošne relativnosti, nazadnje(?) pa prav lani:
EDIT: morda je tole še boljši video:
- Hoc est qui sumus -
Zgodovina sprememb…
- spremenil: imagodei ()
![](https://static.slo-tech.com/stili/avatar_gray.gif)
TESKAn ::
Dejstvo je, da fotone prisotnost gravitacijskega polja odklanja
Če prav razumem, fotona ne odkloni gravitacija, ampak to, da sledi ukrivljenosti prostora-časa, ki je posledica gravitacije. V črni luknji pa gravitacija tako ukrivi prostor-čas, da enostavno ni več poti, po kateri bi foton lahko prišel ven.
Uf! Uf! Je rekel Vinetou in se skril za skalo,
ki jo je prav v ta namen nosil s seboj.
ki jo je prav v ta namen nosil s seboj.
![](https://static.slo-tech.com/stili/avatar.gif)
imagodei ::
Hm, saj Lune, ki "kroži" okoli Zemlje, tudi ne odkloni gravitacija, ampak Luna zgolj sledi ukrivljenosti prostora-časa:
- Hoc est qui sumus -
![](https://static.slo-tech.com/stili/bel_non_grata.png)
Invictus ::
Pravzaprav vsa nebesna telesa "krožijo" drug okoli drugega preko ukrivljene ravnine
.
Njihova hitrost je pa ravno prava, da ne uidejo izven te ukrivljene ravnine.
![;)](https://static.slo-tech.com/smeski/icon_wink.gif)
Njihova hitrost je pa ravno prava, da ne uidejo izven te ukrivljene ravnine.
"Life is hard; it's even harder when you're stupid."
http://goo.gl/2YuS2x
http://goo.gl/2YuS2x
![](https://static.slo-tech.com/stili/avatar_gray.gif)
Zvezdica27 ::
lp,
gor glede hitrosti in vektorjev: lahko uporabimo dva nasprotna vektorja, neto efekt je nič, hitrost ostane ista.
Jaz sem sicer mislil na hitrost v eni smeri, kjer recimo sila pod koti večkratnikov 90 stopinj na hitrost v tej smeri ne vpliva (bo pa v drugih smereh). Razmišljal sem 2d, četudi se pogovarjamo o vesolju.
Nisem jaz fizik, niti matematičar
zz
gor glede hitrosti in vektorjev: lahko uporabimo dva nasprotna vektorja, neto efekt je nič, hitrost ostane ista.
Jaz sem sicer mislil na hitrost v eni smeri, kjer recimo sila pod koti večkratnikov 90 stopinj na hitrost v tej smeri ne vpliva (bo pa v drugih smereh). Razmišljal sem 2d, četudi se pogovarjamo o vesolju.
Nisem jaz fizik, niti matematičar
zz
![](https://static.slo-tech.com/stili/avatar.gif)
BigWhale ::
Govora je bilo o tem, da vsakic, ko na telo, ki se pomika skozi vesolje, deluje neka sila, to telesu spremeni smer. Pod pogojem, da je ta sila dovolj velika, da objekt premakne, jasno.
![](https://static.slo-tech.com/stili/avatar.gif)
BigWhale ::
Dejstvo je, da fotone prisotnost gravitacijskega polja odklanja
Če prav razumem, fotona ne odkloni gravitacija, ampak to, da sledi ukrivljenosti prostora-časa, ki je posledica gravitacije. V črni luknji pa gravitacija tako ukrivi prostor-čas, da enostavno ni več poti, po kateri bi foton lahko prišel ven.
Tle se po mojem vrtimo v krogu. Najbrz zato, ker za gravitacijo v grobem zdaj vemo samo to, da je. :)) A je ukrivljenost prostor-casa posledica gravitacije ali pa je ta ukrivljenost v bistvu gravitacija. JE za taksne pogovore pravzaprav vseeno in dokler ne bomo ugotovili kaj prenasa gravitacijo in kako, niti ne moremo kaj vec povedati.
Dejstvo je, da je prostor po katerem potujemo tako mi kot fotoni, ukrivljen zaradi prisotnosti teles, ki imajo maso. Vecja kot je ta masa bolj je prostor-cas ukrivljen.
![](https://static.slo-tech.com/stili/bel_non_grata.png)
::
Dejstvo je, da je prostor po katerem potujemo tako mi kot fotoni, ukrivljen zaradi prisotnosti teles, ki imajo maso. Vecja kot je ta masa bolj je prostor-cas ukrivljen.
Mogoče pa so telesa (oz. masa) in ukrivljenost eno in isto. Če bi si npr. predstavljali vesolje kot 2D prostor (za lažjo predstavo), kjer je masa enakomerno porazdeljena. To vesolje bi na papir narisali kot mrežo v karirastem zvezku. Potem pa se posamezni delci mase začnejo združevati v večja telesa. To si lahko predstavljamo tudi tako, da delci mase ostanejo na svojem mestu, le prostor se tako okrivi, da delci pridejo skupaj. Na našem narisanem modelu črte mreže ne bi več potekale vzporedno, ampak bi se ob našem narisanem telesu pribljižale ena drugi. Več mase kot pride na kup, večji del prostora je potrebno ukriviti.
![](https://static.slo-tech.com/stili/bel_non_grata.png)
FrRoSt ::
Znanost res ni demokracija
, kakorkoli, imam nekaj časa na voljo, da zadeve malce pogledamo in uredimo.
POENOTIMO! ![:))](https://static.slo-tech.com/smeski/icon_lol.gif)
Če nekako začnemo pri klasičnem nanbolj znanem fiziku Issacu Newtnu in njegovih zakonih... gibanja! Kar je korak naprej, od takratne grške znanosti in fizike, je ravno tale...
Prvi Newtonov zakon
Prvi Newtonov zakon se včasih imenuje tudi zakon o vztrajnosti. Slednjega je prvi zapisal že Galileo Galilei, v svoji knjigi Dialogi, a ga je Newton umestil v širši kontekst mehanike. Galileo je trdil, da obstajata dve vrst gibanj: popolno in nepopolno. Pri popolnem gibanju na telo ne deluje nobena zunanja sila in je zato takšno gibanje premočrtno ali mirujoče; pri nepopolnem gibanju deluje na telo druga, zunanja sila. S tem sta Galilei in Newton ovrgla trditve Aristotela.
Tukaj je še DRrugi zakon:
Drugi Newtonov zakon
Najpomembnejši od treh zakonov se pogosto imenuje kar Newtonov zakon. Zapiše se ga z enačbo:
F -> = m a -> . {\displaystyle {\vec {\mathbf {F} }}=m{\vec {\mathbf {a} }}\!\,.} \vec\mathbf{F} = m \vec\mathbf{a} \!\, .
Pri tem je F -> {\displaystyle {\vec {\mathbf {F} }}} \vec\mathbf{F} sila, ki deluje na telo z maso m. Pod vplivom te sile se telo giblje s pospeškom a -> {\displaystyle {\vec {\mathbf {a} }}} \vec\mathbf{a}. Sila in pospešek sta vektorja - pospešek ima smer sile.
Newton je prvotno formuliral silo kot spremembo gibalne količine v danem času:
F -> ( t ) = lim ? t -> 0 G -> ( t + ? t ) - G -> ( t ) ? t = d G -> d t . {\displaystyle {\vec {\mathbf {F} }}(t)=\lim _{\Delta t\rightarrow 0}{\frac {{\vec {\mathbf {G} }}(t+\Delta t)-{\vec {\mathbf {G} }}(t)}{\Delta t}}={\frac {\mathrm {d} {\vec {\mathbf {G} }}}{\mathrm {d} t}}\!\,.} \vec\mathbf{F}(t) = \lim_{\Delta t\rightarrow 0} \frac{\vec\mathbf{G}(t+\Delta t) -\vec\mathbf{G}(t)} {\Delta t} = \frac{\mathrm{d} \vec\mathbf{G}}{\mathrm{d} t} \!\, .
Od tod se lahko izvede prva oblika, če se vstavi G -> = m v -> {\displaystyle {\vec {\mathbf {G} }}=m{\vec {\mathbf {v} }}} \vec\mathbf{G} = m \vec\mathbf{v} in se masa m s časom ne spreminja.
Že zgoraj je bilo navedeno, da je Newton podal vse enačbe, s katerimi je možno opisati gibanje planetov in v primeru Zemlje je podal celoten zakon. Ni pa mu uspelo na splošno določiti in opisati sil, ki delujejo med telesi (z določeno maso) v prostoru. A vendarle je bil prepričan, da drži načelo, po katerem je akcija enaka reakciji. Danes se to načelo imenuje tretji Newtonov zakon.
Tale DRUGI ZAKON marsikdo ne razume in ga interpretira pravilno!![8-O](https://static.slo-tech.com/smeski/icon_eek.gif)
Pravzaprav zakon govori, da (sta) je sila kar ENAKA pospešku, za proporcionalno maso!
Če tole malo DRUGAČE povemo: Če se telo (ali delec) nahajata v nekem (polju) sile, ali kako drugače nanj deluje sila, - POSPEŠEK! (ali pojemek!); če to telo ne hujša ali se redi - pridobiva mase, potem velja tale zakon ! Nedvomno....
Sila (tudi polje) in hitrost, kakor tudi pospešek so VEKTORSKE Veličine, kar pomeni, da imajo svojo 3d dimenzijo in usmerjenost - smer!
Iz česar sledi, da če s silo DELUJEMO na neko telo! ki je pravokotno na njegovo smer gibanja- hitrost, se telesu spremeni smer!! gibanja!
Vsaka SILA (PRAKTIČNO!) delije na hitrost in smer gibanja! IZJEMA s ta samo dva primera: sila deluje v smeri gibanja, kot med njenima vektorjema je nič! in ko je sila pravokotna na smer gibanja-hitrost, takrat se spremeni smer gibanja!
Če nekako strnem in poenostavim: Če z neko SILO delujemo na poljubno Telo, se mu spremeni Hitrost ali SMER gibanja!
To se lepo vidi in pozna pri kroženju, kjer se pospešek/sila dejansko razstavita na tangencialni in radialni pospešek!!
Potem pride še tretji zakon:
Tretji Newtonov zakon
Glavni članek: zakon o vzajemnem učinku.
Znan je tudi kot zakon o vzajemnem učinku ali zakon o akciji in reakciji.
Knjiga, ki leži na mizi, pritiska nanjo s silo svoje teže. Vendar pa tudi miza pritiska nazaj s silo, ki je enaka po velikosti, a nasprotna po smeri. Vsota vseh sil je torej enaka nič in sistem miruje, kar je skladno s prvim Newtonovim zakonom.
*pobrano z Wikepedije!
Morda še za nadaljevanje, če bo imel kdo čas razmišljati! Meni ga sedaj zmanjkuje za pisanje, se pa oglasim kaj kasneje, po možnosti!
Splošna teorija relativnosti se vedno, kar seveda ni slučaj sklicuje na inercialne (nepospešene!) sisteme (in telesa)!
![:))](https://static.slo-tech.com/smeski/icon_lol.gif)
![;)](https://static.slo-tech.com/smeski/icon_wink.gif)
![:))](https://static.slo-tech.com/smeski/icon_lol.gif)
Če nekako začnemo pri klasičnem nanbolj znanem fiziku Issacu Newtnu in njegovih zakonih... gibanja! Kar je korak naprej, od takratne grške znanosti in fizike, je ravno tale...
Prvi Newtonov zakon
Prvi Newtonov zakon se včasih imenuje tudi zakon o vztrajnosti. Slednjega je prvi zapisal že Galileo Galilei, v svoji knjigi Dialogi, a ga je Newton umestil v širši kontekst mehanike. Galileo je trdil, da obstajata dve vrst gibanj: popolno in nepopolno. Pri popolnem gibanju na telo ne deluje nobena zunanja sila in je zato takšno gibanje premočrtno ali mirujoče; pri nepopolnem gibanju deluje na telo druga, zunanja sila. S tem sta Galilei in Newton ovrgla trditve Aristotela.
Tukaj je še DRrugi zakon:
Drugi Newtonov zakon
Najpomembnejši od treh zakonov se pogosto imenuje kar Newtonov zakon. Zapiše se ga z enačbo:
F -> = m a -> . {\displaystyle {\vec {\mathbf {F} }}=m{\vec {\mathbf {a} }}\!\,.} \vec\mathbf{F} = m \vec\mathbf{a} \!\, .
Pri tem je F -> {\displaystyle {\vec {\mathbf {F} }}} \vec\mathbf{F} sila, ki deluje na telo z maso m. Pod vplivom te sile se telo giblje s pospeškom a -> {\displaystyle {\vec {\mathbf {a} }}} \vec\mathbf{a}. Sila in pospešek sta vektorja - pospešek ima smer sile.
Newton je prvotno formuliral silo kot spremembo gibalne količine v danem času:
F -> ( t ) = lim ? t -> 0 G -> ( t + ? t ) - G -> ( t ) ? t = d G -> d t . {\displaystyle {\vec {\mathbf {F} }}(t)=\lim _{\Delta t\rightarrow 0}{\frac {{\vec {\mathbf {G} }}(t+\Delta t)-{\vec {\mathbf {G} }}(t)}{\Delta t}}={\frac {\mathrm {d} {\vec {\mathbf {G} }}}{\mathrm {d} t}}\!\,.} \vec\mathbf{F}(t) = \lim_{\Delta t\rightarrow 0} \frac{\vec\mathbf{G}(t+\Delta t) -\vec\mathbf{G}(t)} {\Delta t} = \frac{\mathrm{d} \vec\mathbf{G}}{\mathrm{d} t} \!\, .
Od tod se lahko izvede prva oblika, če se vstavi G -> = m v -> {\displaystyle {\vec {\mathbf {G} }}=m{\vec {\mathbf {v} }}} \vec\mathbf{G} = m \vec\mathbf{v} in se masa m s časom ne spreminja.
Že zgoraj je bilo navedeno, da je Newton podal vse enačbe, s katerimi je možno opisati gibanje planetov in v primeru Zemlje je podal celoten zakon. Ni pa mu uspelo na splošno določiti in opisati sil, ki delujejo med telesi (z določeno maso) v prostoru. A vendarle je bil prepričan, da drži načelo, po katerem je akcija enaka reakciji. Danes se to načelo imenuje tretji Newtonov zakon.
Tale DRUGI ZAKON marsikdo ne razume in ga interpretira pravilno!
![8-O](https://static.slo-tech.com/smeski/icon_eek.gif)
Pravzaprav zakon govori, da (sta) je sila kar ENAKA pospešku, za proporcionalno maso!
Če tole malo DRUGAČE povemo: Če se telo (ali delec) nahajata v nekem (polju) sile, ali kako drugače nanj deluje sila, - POSPEŠEK! (ali pojemek!); če to telo ne hujša ali se redi - pridobiva mase, potem velja tale zakon ! Nedvomno....
Sila (tudi polje) in hitrost, kakor tudi pospešek so VEKTORSKE Veličine, kar pomeni, da imajo svojo 3d dimenzijo in usmerjenost - smer!
Iz česar sledi, da če s silo DELUJEMO na neko telo! ki je pravokotno na njegovo smer gibanja- hitrost, se telesu spremeni smer!! gibanja!
Vsaka SILA (PRAKTIČNO!) delije na hitrost in smer gibanja! IZJEMA s ta samo dva primera: sila deluje v smeri gibanja, kot med njenima vektorjema je nič! in ko je sila pravokotna na smer gibanja-hitrost, takrat se spremeni smer gibanja!
Če nekako strnem in poenostavim: Če z neko SILO delujemo na poljubno Telo, se mu spremeni Hitrost ali SMER gibanja!
To se lepo vidi in pozna pri kroženju, kjer se pospešek/sila dejansko razstavita na tangencialni in radialni pospešek!!
Potem pride še tretji zakon:
Tretji Newtonov zakon
Glavni članek: zakon o vzajemnem učinku.
Znan je tudi kot zakon o vzajemnem učinku ali zakon o akciji in reakciji.
Knjiga, ki leži na mizi, pritiska nanjo s silo svoje teže. Vendar pa tudi miza pritiska nazaj s silo, ki je enaka po velikosti, a nasprotna po smeri. Vsota vseh sil je torej enaka nič in sistem miruje, kar je skladno s prvim Newtonovim zakonom.
*pobrano z Wikepedije!
Morda še za nadaljevanje, če bo imel kdo čas razmišljati! Meni ga sedaj zmanjkuje za pisanje, se pa oglasim kaj kasneje, po možnosti!
![;)](https://static.slo-tech.com/smeski/icon_wink.gif)
Splošna teorija relativnosti se vedno, kar seveda ni slučaj sklicuje na inercialne (nepospešene!) sisteme (in telesa)!
Noben človek ni otok, popolnoma sam zase; smrt slehernega človeka vzame
del mene, ker pripadam človeški vrsti; in zato nikdar ne pošiljaj poizvedovat,
komu zvoni; zvoni tebi.
del mene, ker pripadam človeški vrsti; in zato nikdar ne pošiljaj poizvedovat,
komu zvoni; zvoni tebi.
![](https://static.slo-tech.com/stili/bel_non_grata.png)
spegli ::
Tartufi. Vemo da so, pa jih ne vidimo.
To mi na TV Brian Green sporoča. Premalo znam, da bi dojel ali ima prav. Pa še prevod sem narobe naredil. "Temna energija". Temna energija @ Wikipedia
![](https://static.slo-tech.com/stili/avatar_gray.gif)
bajker ::
Vredno ogleda ...
Tema | Ogledi | Zadnje sporočilo | |
---|---|---|---|
Tema | Ogledi | Zadnje sporočilo | |
» | Dobili prve posnetke črnih lukenj in okolice (strani: 1 2 )Oddelek: Novice / Znanost in tehnologija | 19344 (1508) | bajker |
» | Neptun ni temno moderOddelek: Novice / Znanost in tehnologija | 6344 (2691) | deleted |
» | Prvi posnetek črne luknje v središču GalaksijeOddelek: Novice / Znanost in tehnologija | 5685 (3520) | Zvezdica27 |
» | Črna luknja pomaga pri nastanku zvezd (strani: 1 2 )Oddelek: Novice / Znanost in tehnologija | 9838 (8517) | Thomas |